2019
Kotikotiin syömään ruokaruokaa
Vilma Vartiainen
Toistosanoissa – kuten kotikoti – sama sana toistuu kahdesti. Toistosanalla voi korostaa esimerkiksi ilmiön tyypillisyyttä tai voimakkuutta.
Rakenteet
![](https://kielikello.fi/wp-content/uploads/sites/4/2019/09/vilma_kotikoteja-750x562.jpg)
Kotimainen kielemme karjala
Leena Joki
Karjalan kieli on Suomessa vanha kotoperäinen kieli. Kirjakieltä karjalalle on kehitetty kuitenkin vasta viime vuosikymmeninä, ja Euroopan neuvoston alueellisia tai vähemmistökieliä koskevan peruskirjan piiriin karjala otettiin vasta vuonna 2009. Jos kielipoliittinen ilmasto olisi ollut viime sotien jälkeen toisenlainen, karjalan kielen asema Suomessa voisi olla nykyistä parempi.
Vähemmistökielet
![](https://kielikello.fi/wp-content/uploads/sites/4/files/sisaltokuvat/2019/2-2019/karjalat-kartta2019-v2-600x562.png)
Kuhnimista ja tinnitystä
Sari Maamies
Erikoisalojen sanaston kehittämiseksi tehdään usealla taholla työtä, ja mm. Sanastokeskus TSK:n ja lääketieteen sanastolautakunnan työstä on kirjoitettu monesti Kielikellossa. Sanastoa syntyy kuitenkin myös spontaanisti niin lääketieteen kuin muidenkin erikoisalojen kieleen.
Sanojen taustaa
![](https://kielikello.fi/wp-content/uploads/sites/4/files/sisaltokuvat/2019/3-2019/kuhneamme-kaupunginmuseo-400.jpg)
Kuinka vanha on kolmekymppinen?
Henna Makkonen-Craig
Kysymys Mikä on kolmekymppisen ikähaarukka numeroin? Vastaus Asia on yllättävän mutkikas. Periaatteessa voi ajatella, että …
Merkitys
Kurkistus 1700-luvun terveydenhoito-ohjeiden retoriikkaan
Elina Heikkilä
Jo Ruotsin vallan aikana julkaistiin suomeksi yleistajuisia neuvoja terveyden ylläpitämiseen, lääkkeiden käyttöön ja valmistukseen sekä tartuntatautien hoitoon ja torjumiseen. Mitä kautta tieto tuolloin kulki, ja millaisella otteella lukijoita opastettiin?
Vanha kirjakieli
![](https://kielikello.fi/wp-content/uploads/sites/4/files/sisaltokuvat/2019/3-2019/rokotusvalineet-yliopistomuseo.jpg)
Laaja aineisto 1800-luvun uudissanoista avautunut
Petri Lauerma
Suomen kieli uudistui sanastoltaan 1800-luvulla enemmän kuin koskaan. Tämä prosessi kuitenkin tunnetaan puutteellisesti, sillä vain pieni osa eri alojen uudissanaehdotuksista vakiintui käyttöön. Kotimaisten kielten keskus on julkistanut Martti Rapolan poimintoihin perustuvan aineiston, jossa ovat mukana myös käytöstä kadonneet tai vain ehdotuksiksi jääneet sanat.
Vanha kirjakieli
![](https://kielikello.fi/wp-content/uploads/sites/4/2019/09/kuva_Rapolan_kirjekuori_lippuineen-002-750x562.jpg)
Lähärettihin kihiloolle
Riikka Tervonen
Pohjalais- ja savolaismurteissa sekä niiden lähialueilla voi kuulla sellaisia sanojen ääntämyksiä kuin ”talavi”, ”kolome”. Kyse on ääntämistä helpottavista siirtymävokaaleista eli svaavokaaleista. Eräissä yhteyksissä svaavokaalit ovat erityisen poh(o)jalaisia.
Murteet ja slangi
![](https://kielikello.fi/wp-content/uploads/sites/4/2019/03/kieli_kartalla_svaa-002WP.jpg)
Lääketieteen termitulva ei lopu
Lauri Saarela
Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin piiriin kuuluva lääketieteen sanastolautakunta on toiminut vuodesta 1983 lähtien. Lautakunnan tavoitteena on lääketieteen suomenkielisen sanaston kehittäminen, ja sen tärkeimpänä työnä on pidetty Lääketieteen termit -sanakirjan toimittamista. Osa lautakunnan suosittamista termeistä siirtyy myös yleiskieleen.
Sanakirjat ja sanastot
![](https://kielikello.fi/wp-content/uploads/sites/4/2019/09/laaketieteen_termit-750x562.jpg)
Maakunnat ja niiden asukkaat
Elina Wihuri
Kysymys Mitkä ovat nykyiset maakunnat? Millaisin nimityksin niiden asukkaita kutsutaan? Vastaus Suomen nykyiset yhdeksäntoista maakuntaa …
Paikannimet
Miksi haastateltava sanoo no?
Heidi Vepsäläinen
Kun kuuntelee televisio- ja radiohaastatteluja, huomio voi kiinnittyä siihen, että haastateltava aloittaa vastauksensa usein no-partikkelilla. Miksi se on niin tavallista?
Merkitys